Nagu me teame peaksid klapid ideaaljuhul töötamise ajal pöörlema. Kindlasti olete näinud klappe mille tööpind on väikseid lohukesi täis või ebaühtlaselt kulunud taldrik, mis on mittepöörleva klapi sümptom. Klapi sääre tsentri suhtes veidi kõrvale viidud nookur peaks selle eest hoolitsema ja iga vajutamise ajal veidi klappi pöörama. Kuidas saab klappi pöörata, kui poolkuud poovad sääre taldrikusse kinni. Pika tuhnimise ja erinevatest kanalitest tellitud poolkudest ainult väga üksikud (1%) on sellised, mille servad saavad ennem kokku, kui klapi sääre kinni poovad. Kust olete saanud korralikke poolkuusid??
Masinaks jälle Dnepr MT10
(26-01-2017, 12:11 PM)Dneprohoolik Kirjutas: [ -> ]Nagu me teame peaksid klapid ideaaljuhul töötamise ajal pöörlema. Kindlasti olete näinud klappe mille tööpind on väikseid lohukesi täis või ebaühtlaselt kulunud taldrik, mis on mittepöörleva klapi sümptom. Klapi sääre tsentri suhtes veidi kõrvale viidud nookur peaks selle eest hoolitsema ja iga vajutamise ajal veidi klappi pöörama. Kuidas saab klappi pöörata, kui poolkuud poovad sääre taldrikusse kinni. Pika tuhnimise ja erinevatest kanalitest tellitud poolkudest ainult väga üksikud (1%) on sellised, mille servad saavad ennem kokku, kui klapi sääre kinni poovad. Kust olete saanud korralikke poolkuusid??
Masinaks jälle Dnepr MT10
Kui muud võimalust ei ole treid,lihvid klapisäärt peenemaks.
(26-01-2017, 13:00 PM)_rein_ Kirjutas: [ -> ] (26-01-2017, 12:11 PM)Dneprohoolik Kirjutas: [ -> ]Nagu me teame peaksid klapid ideaaljuhul töötamise ajal pöörlema. Kindlasti olete näinud klappe mille tööpind on väikseid lohukesi täis või ebaühtlaselt kulunud taldrik, mis on mittepöörleva klapi sümptom. Klapi sääre tsentri suhtes veidi kõrvale viidud nookur peaks selle eest hoolitsema ja iga vajutamise ajal veidi klappi pöörama. Kuidas saab klappi pöörata, kui poolkuud poovad sääre taldrikusse kinni. Pika tuhnimise ja erinevatest kanalitest tellitud poolkudest ainult väga üksikud (1%) on sellised, mille servad saavad ennem kokku, kui klapi sääre kinni poovad. Kust olete saanud korralikke poolkuusid??
Masinaks jälle Dnepr MT10
Kui muud võimalust ei ole treid,lihvid klapisäärt peenemaks.
Dnepri kohta ei tea, aga Uraalile sobisid miskid VAG klapid koos poolkuude ja vedrudega. Youtubes on kanal "Den Tuning", kus vend selle ja muude emmiliste ratside kohta kohta detailselt pajatab ja asju näitab, vene keel abiks.
Saab ka nii, et originaalne klapp treitakse ringi VAG poolkuude jaoks:
http://suvorov-castom.ru/tyuning-dvigate...l-i-dnepr/
(26-01-2017, 12:11 PM)Dneprohoolik Kirjutas: [ -> ]Masinaks jälle Dnepr MT10
Siit ka põnev küsimus: kas see masin, mille pealt copypaste mehed selle Dnepri maha joonistasid, kas sellel klapid pöörlesid?
Noh mingi 2000+ pöörde juures umbes.
Pastemehed ju töötamise ajal sisse ei jõudnud vaadata, viisaastaku plaan oli kukil.
Siinkohal tuleb muidugi märkida, et poolkuude poolt kinni poodud klappe olen näinud küll ja küll ka tänapäevastes mootorites. Kergelt tundub, et ühe soonega klapid poodakse kinni aga kolme soonega jäävad poolkuudesse vabaks. Aga klapid, mis ei pöörle näevad väga halvad välja. Võrdluseks pöörlevat klappi ei ole mul olnud kahjuks võimalik kõrvale panna. Pildil näha ka üks paar, kolme soonega poolkuud moodustavad ilusa ringi aga ühe soonega poolkuud poovad klapi kinni. Kas ei ole see siis nii oluline??
Oleneb mootorist. Osadel pöörlevad metsikult, teistel ei pöörle. Ning täpselt - klapp käib ühe kohapeal ja sööb pesa mingis suunas ära.
Klapid tapi soonte arvuga on minul selline kogemus, et mitme soonega ei poo kinni, küll aga kõrge pöördega käivatel mootoritel soovitatakse selline lahendus välja vahetada. Ühe soonega hoiab klapi tappe kõvemini kinni, mitme soonega võib lahti hüpata, kui vedru lahja ja "valve float" juhtub tulema.
Minu arusaam on see, et mootorid, mis on nookuriga, ei suuda tekitada seda olukorda kus klapp on sunnitud ringi käima. Küll aga tõukuriga suudab nukkvõll anda sellise suunitluse klapile, et see peaks ringi käima.
See klappide pöörlemine pole küll teema mille üle pead murda.
Klapi poolkuud peavad just klappi tihedalt kinni hoidma ja taldrikuga üheks siduma et tekiks mingi klapi pöörlemine.
Selleks on klapivedru ja plokikaane vahel seib, millele läheb õli alla ja mis mootori vibratsiooni tulemusena pisut liigub ja ka vedru kokkusurumisel tekib väike liikumine.
Miks aga see aparaat klappi sööb ühelt küljelt ja üldse kiirelt klapipesi kulutab on liiga lühike klapipuks ja nookuri liikumise geomeetriaga möödapanek.
Nimelt peaks poole klapikäigu peal olema klapisäär ja nookuritelg 90 kraadise nurga all.
Siis algul klappi avades nookur lükkab klappi oma teljest eemale poole käiguni, poole käigu peal on klapp kaugeimas punktis ja teise poole käiguga tuleb klapp tagasi nookuritelje poole.
Kui aga see asi ei klapi siis nookuri ots libiseb klapi otsal ja tekibki sulgudes olukord, kus klapp on puksi lõtku võrra tsentrist välja nihutatud, puutub ühe servaga vastu pesa ja libisedes pesal tsentrisse kulutabki pesa ära ühelt küljelt.
Pöörlemise tähtsust ei tohiks alahinnata, see on ikka kõikidesse mootoritesse sisse projekteeritud. Antud juhul on üli sita (vabandust) varuosade kvaliteedi tõttu kunagi projekteeritu täiesti persse keeratud (vabandan väga).
Tõesti võib klapp olla taldrikusse kinni kiilutud aga siis peab olema tagatud võimalus pöörlemiseks vedru all. On ka variante, kus vedru all kasutatakse laagrit. Dnepril on aga vedru seibi alla pandud selline papist seib, mis välistab igasuguse võimaluse vedru pöörlemiseks. Kas keegi teab, milleks seda seibi üldse vaja on?
Loomulikult peavad juhtpuksid korras olema. See on täiesti omaette teema. Esiteks ei tee juhtpuksi vahetust enam keegi korralikult, ilmselt osalt ka sellepärast, et ole või ei teata anam milline on õigesulam juhtpukside valmistamiseks. Räägitakse aint lugusid mingist metallipurust pressitud materjalist. Ma olen näinud tõesti justkui pudist pressitud pukse aga juhtpuksid ei ole
kunagi sellisest materjalist olnud. Praegusel hetkel on kõigi andmete järgi kõige sobivamaks materjaliks CuAl10Ni5Fe4. Seda saab Tallinast isegi osta. Saab ka osta valmis kujul http://moto-boxer.com/product_info.php?c...ts_id=2783.
Tohutute tegijate pukside ja pesade vahetus on kõige rohkem töötanud 500km. Ma olen kõike variante näinud, klapid paisuvad puksidesse kinni kuni sinnamaani, valest materjalist lihtsalt pesad ja puksid pudisevad ära.
Aga noh oleks ju maailm poole igavam, kui poleks sellist pärandit sovieti ajast.
Igaljuhul kui keegi teab head alternatiivi töötavateks varuosadeks siis kuulame huviga.
Inseneride poolt välja töötatud masinat omada!? Siis ei pea igasugu sadomasoga tegelema. Jääb aega maailma parandamiseks ka.
![Smile Smile](https://forum.automoto.ee/images/smilies/smile.gif)
(28-01-2017, 22:06 PM)Dneprohoolik Kirjutas: [ -> ]Igaljuhul kui keegi teab head alternatiivi töötavateks varuosadeks siis kuulame huviga.
Lõin huvi pärast dnepri kodumaa keeles youtubesse teema ja selgus, et töötavate variantide otsingud on ammu ära tehtud, üks ntx siin:
https://www.youtube.com/watch?v=AAVmtFKTlws
Freccia väljalasked, Mahle sisselasked, Freccia puksid (millele on ISE õlisooned sisse lastud), Lada poolkuud jne jne ja asi hakkabki uuesti tööle (klapp keerlema) nagu selle asja väljamõtleja kaugel saksas oli omal ajal planeerinud.
Dnepri originaal pole seda kunagi teinud.
Muideks sama kutt lubab mingis teises videos ka Lada väljalaske pukse sinna panna, kõik 4tk.
Sest need "originaalid" pidid kõik tsentrist väljas olema, Lada omad mitte. (saab ju saksa toodangut tellida)
Milleks jalgratast leiutada?
.